Milan Begović je osim složenog društvenog romana "Giga Barićeva" objavio i tri knjige novela: "Kvartet" (1936.), "Puste želje" (1942.) i "Umjetnikovi zapisci" (1943.) U središtu većine njegovih priča, kao i u dramama, romanima, ali i lirici, su mlade, privlačne žene, kroz koje pisac prenosi poruke pobune protiv nametnutih ograničenja i žudnju za slobodom i neovisnošću. Erotika, motiv koji novelama dominira, nije nailazila na razumijevanje suvremenika, ali ga takav izbor tema, uz približavanje poetikama tadašnje književne Europe poput ekspresionizma, danas čini zanimljivim proznim autorom. Antologijska je njegova novela "Kvartet", u kojoj se djelomično oslanja i na Matoša.
Milan Begović (1876.-1948.) je jedan od najznačajnijih i najplodnijih naših modernističkih pisaca, inovativni pjesnik, prozaik, ponajviše dramatičar, kazališni djelatnik i prevoditelj. Drame su mu izvođene i u inozemstvu, a poseban je odjek imala njegova psihološka drama "Bez trećeg", dramatizacija zadnjeg poglavlja njegovog opsežnog romana "Giga Barićeva", kao i ekspresionistička eksperimentalna drama "Pustolov pred vratima". Autor je popularne komedije "Amerikanska jahta u splitskoj luci" i libreta za Gotovčevu operu "Ero s onoga svijeta".
Milan Begović (1876.-1948.) je jedan od najznačajnijih i najplodnijih naših modernističkih pisaca, inovativni pjesnik, prozaik, ponajviše dramatičar, kazališni djelatnik i prevoditelj. Drame su mu izvođene i u inozemstvu, a poseban je odjek imala njegova psihološka drama "Bez trećeg", dramatizacija zadnjeg poglavlja njegovog opsežnog romana "Giga Barićeva", kao i ekspresionistička eksperimentalna drama "Pustolov pred vratima". Autor je popularne komedije "Amerikanska jahta u splitskoj luci" i libreta za Gotovčevu operu "Ero s onoga svijeta".